SPECIFIKACE
průměr: 100 mm
hmotnost: 1000 g
ryzost: 999/1000 Ag
hrana: hladká, číslovaná, puncovaná, značení s nápisem
nápis: PRAŽSKÁ MINCOVNA Ag 999
značení: CZP000057
limit: 199 ks
provedení: patina
emise: 2014
průměr: 100 mm
hmotnost: 1000 g
ryzost: 999/1000 Ag
hrana: hladká, číslovaná, puncovaná, značení s nápisem
nápis: PRAŽSKÁ MINCOVNA Ag 999
značení: CZP000057
limit: 199 ks
provedení: patina
emise: 2014
Zlatá bula sicilská - 1 kg Ag patina
průměr: 100 mm
hmotnost: 1000 g
ryzost: 999/1000 Ag
hrana: hladká, číslovaná, puncovaná, značení s nápisem
nápis: PRAŽSKÁ MINCOVNA Ag 999
značení: CZP000057
limit: 199 ks
provedení: patina
emise: 2014
Objednávkový kód: CRM2328
hmotnost: 1000 g
ryzost: 999/1000 Ag
hrana: hladká, číslovaná, puncovaná, značení s nápisem
nápis: PRAŽSKÁ MINCOVNA Ag 999
značení: CZP000057
limit: 199 ks
provedení: patina
emise: 2014
Objednávkový kód: CRM2328
PODROBNOSTI K Zlatá bula sicilská - 1 kg Ag patina
Avers:
Dominantu lícní strany tvoří samotný text s velkým F, což je počáteční písmeno císaře Fridricha II. V levé spodní části je umístěna pečeť císaře. Opis tvoří text: ZLATÁ BULA SICILSKÁ a letopočty 1212 - 2012.
Revers:
Rubovou stranu tvoří nízký reliéf z textu samotné Zlaté buly sicilské. Na tomto pozadí je portrét krále Přemysla Otakara I. Portrét je inspirován iluminací ze Žaltáře Heřmana Durynského. Nad ním jsou tři heraldická zvířata ze státního znaku České republiky.
Zlatá bula sicilská (800. výročí) - soubor tří navzájem provázaných listin, které udělil Přemyslu Otakarovi I. 26. budoucí římský král Fridrich II. Českému panovníkovi byla bulou poprvé přiznána dědičná královská hodnost, potvrzeno právo investitury pražských a olomouckých biskupů a byl osvobozen od všech povinností vůči říši až na účast na říšských sněmech, které se konaly v blízkosti českých hranic. České šlechtě bylo uděleno právo na volbu svého panovníka.
Fredericus divina favente clementia Romanorum imperator electus et semper Augustus, rex Sicilie, ...
Fridrich, z boží milosti volený císař římský a po všechny časy rozmnožitel říše, král Sicílie, vévoda Apulie, a kníže Capue. Poněvadž ozdoba a moc císařská předchází náš stav, že nejen hodnosti ostatních knížat, ale také královská žezla uděluje náš majestát, považujeme za slavnou a velikou věc, že v tak velikém dobrodiní naší štědrosti i jiným vzrůstá přírůstek královské důstojnosti, aniž by tím naše vznešenost trpěla nějakou újmu.
Proto my, přihlížejíce k přeslavným službám oddanosti, které veškerý lid Čechů od dávného času věrně i oddaně prokazoval císařství římskému a že jejich jasný král Otakar od začátku mezi jinými knížaty zvláště před ostatními nás zvolil císařem a při naší volbě ustavičně a užitečně setrval; jako milý náš strýc, zbožné paměti král Filip, učiniv poradu se všemi knížaty, ustanovil svým privilegiem, i my jej králem ustanovujeme a potvrzujeme a tak posvátné a důstojné ustanovení schvalujeme a České království svobodně a beze všeho vymáhání peněz i obvyklé spravedlnosti dvora našeho jemu a jeho nástupcům na věky propůjčujeme. Chtějíce, aby kdokoliv od nich bude zvolen králem, k nám nebo našim nástupcům přijel a náležitým způsobem odznaky královské přijal. Také povolujeme, aby on a jeho nástupcové drželi všechny hranice, které zmíněnému království patří, ať by jakkoliv byly odcizeny. Také jemu a jeho dědicům úplně povolujeme právo a moc potvrzovati biskupy jeho království; avšak tak, aby se těšili té svobodě a bezpečnosti, kterou mívali od našich předchůdců. Ustanovujeme potom z nadbytku naší štědrosti, že řečený jasný král nebo jeho dědicové nejsou povinni choditi na žádný náš sněm, než, který bychom svolali do Bamberka nebo Norimberka. Pokud bychom nařídili konat sněm v Merseburku, jen tehdy jsou povinni přijíti, jestliže kníže polský, jsa pozván, přijde a mají mu poskytnout doprovod, tak jako předchůdcové jeho, kdysi králové čeští, činívali. Avšak tak, aby jim napřed byla určena lhůta šesti neděl k příchodu ke zmíněným sněmům. S tou však výhradou, kdybychom my nebo naši nástupci byli v Římě korunováni, ponecháváme na vůli řečenému králi Otakarovi nebo jeho nástupcům, zda nám pošlou tři sta oděnců, nebo zaplatí tři sta hřiven. K trvalé paměti a moci tohoto našeho ustanovení a potvrzení poručili jsme toto privilegium napsati rukou Jindřich z Paříže, notáře a věrného našeho, a naší zlatou bulou utvrditi, roku, měsíce a indikace níže psaných.
Této věci svědkové jsou tito: arcibiskup z Bari, biskup z Tridentu, biskup z Basileje, biskup z Kostnice, biskup z Churu; opat z Reichenau, opat ze St. Gallen, opat z Weissenburku, Bertold z Neuffen, protonotář královského dvora; hrabě Oldřich z Kiburku, hrabě Rudolf z Habsburku a lantkrabě z Alsaska, hrabata Ludvík a Heřman z Froburku, hrabě Werner z Hohenburku, šlechtic Arnold z Wartu, fojt Rudolf z Rapperswillu, Rudolf z Ramensberku, komorník Albero z Tanehausu a mnoho jiných velmožů a šlechticů a svobodníků, jejichž svědectvím je toto privilegium potvrzeno.
Stalo se léta od vtělení Páně tisícího dvoustého dvanáctého, v měsíci září, v patnácté indikci, skutečného království pána našeho Fridricha, nejjasnějšího zvoleného císaře římského a po všechny časy rozmnožitele říše, krále Sicílie, roku patnáctého.
Dáno ve vznešeném městě Basileji rukou místoprotonotáře dvacátého šestého září šťastně. Amen.
Avers:
Dominantu lícní strany tvoří samotný text s velkým F, což je počáteční písmeno císaře Fridricha II. V levé spodní části je umístěna pečeť císaře. Opis tvoří text: ZLATÁ BULA SICILSKÁ a letopočty 1212 - 2012.
Revers:
Rubovou stranu tvoří nízký reliéf z textu samotné Zlaté buly sicilské. Na tomto pozadí je portrét krále Přemysla Otakara I. Portrét je inspirován iluminací ze Žaltáře Heřmana Durynského. Nad ním jsou tři heraldická zvířata ze státního znaku České republiky.
Zlatá bula sicilská (800. výročí) - soubor tří navzájem provázaných listin, které udělil Přemyslu Otakarovi I. 26. budoucí římský král Fridrich II. Českému panovníkovi byla bulou poprvé přiznána dědičná královská hodnost, potvrzeno právo investitury pražských a olomouckých biskupů a byl osvobozen od všech povinností vůči říši až na účast na říšských sněmech, které se konaly v blízkosti českých hranic. České šlechtě bylo uděleno právo na volbu svého panovníka.
Fredericus divina favente clementia Romanorum imperator electus et semper Augustus, rex Sicilie, ...
Fridrich, z boží milosti volený císař římský a po všechny časy rozmnožitel říše, král Sicílie, vévoda Apulie, a kníže Capue. Poněvadž ozdoba a moc císařská předchází náš stav, že nejen hodnosti ostatních knížat, ale také královská žezla uděluje náš majestát, považujeme za slavnou a velikou věc, že v tak velikém dobrodiní naší štědrosti i jiným vzrůstá přírůstek královské důstojnosti, aniž by tím naše vznešenost trpěla nějakou újmu.
Proto my, přihlížejíce k přeslavným službám oddanosti, které veškerý lid Čechů od dávného času věrně i oddaně prokazoval císařství římskému a že jejich jasný král Otakar od začátku mezi jinými knížaty zvláště před ostatními nás zvolil císařem a při naší volbě ustavičně a užitečně setrval; jako milý náš strýc, zbožné paměti král Filip, učiniv poradu se všemi knížaty, ustanovil svým privilegiem, i my jej králem ustanovujeme a potvrzujeme a tak posvátné a důstojné ustanovení schvalujeme a České království svobodně a beze všeho vymáhání peněz i obvyklé spravedlnosti dvora našeho jemu a jeho nástupcům na věky propůjčujeme. Chtějíce, aby kdokoliv od nich bude zvolen králem, k nám nebo našim nástupcům přijel a náležitým způsobem odznaky královské přijal. Také povolujeme, aby on a jeho nástupcové drželi všechny hranice, které zmíněnému království patří, ať by jakkoliv byly odcizeny. Také jemu a jeho dědicům úplně povolujeme právo a moc potvrzovati biskupy jeho království; avšak tak, aby se těšili té svobodě a bezpečnosti, kterou mívali od našich předchůdců. Ustanovujeme potom z nadbytku naší štědrosti, že řečený jasný král nebo jeho dědicové nejsou povinni choditi na žádný náš sněm, než, který bychom svolali do Bamberka nebo Norimberka. Pokud bychom nařídili konat sněm v Merseburku, jen tehdy jsou povinni přijíti, jestliže kníže polský, jsa pozván, přijde a mají mu poskytnout doprovod, tak jako předchůdcové jeho, kdysi králové čeští, činívali. Avšak tak, aby jim napřed byla určena lhůta šesti neděl k příchodu ke zmíněným sněmům. S tou však výhradou, kdybychom my nebo naši nástupci byli v Římě korunováni, ponecháváme na vůli řečenému králi Otakarovi nebo jeho nástupcům, zda nám pošlou tři sta oděnců, nebo zaplatí tři sta hřiven. K trvalé paměti a moci tohoto našeho ustanovení a potvrzení poručili jsme toto privilegium napsati rukou Jindřich z Paříže, notáře a věrného našeho, a naší zlatou bulou utvrditi, roku, měsíce a indikace níže psaných.
Této věci svědkové jsou tito: arcibiskup z Bari, biskup z Tridentu, biskup z Basileje, biskup z Kostnice, biskup z Churu; opat z Reichenau, opat ze St. Gallen, opat z Weissenburku, Bertold z Neuffen, protonotář královského dvora; hrabě Oldřich z Kiburku, hrabě Rudolf z Habsburku a lantkrabě z Alsaska, hrabata Ludvík a Heřman z Froburku, hrabě Werner z Hohenburku, šlechtic Arnold z Wartu, fojt Rudolf z Rapperswillu, Rudolf z Ramensberku, komorník Albero z Tanehausu a mnoho jiných velmožů a šlechticů a svobodníků, jejichž svědectvím je toto privilegium potvrzeno.
Stalo se léta od vtělení Páně tisícího dvoustého dvanáctého, v měsíci září, v patnácté indikci, skutečného království pána našeho Fridricha, nejjasnějšího zvoleného císaře římského a po všechny časy rozmnožitele říše, krále Sicílie, roku patnáctého.
Dáno ve vznešeném městě Basileji rukou místoprotonotáře dvacátého šestého září šťastně. Amen.
KRÁSA POD LUPOU
Fotografie použity se svolením Zlatemince.cz.
Fotografie použity se svolením Zlatemince.cz.