Sada stříbrné repliky hexadrachmy bratislavského typu ve formátu 1,2,5 a 10 dukátu
Autor: MgA. Miroslav Schovanec, DiS.
Rytec: Martina Štenglová, DiS., Tomáš Lamač
Ražba: Pražská mincovna, a.s.
hmotnost: 59,1 g
ryzost: 999/1000 Ag
Provedení: b.k.
Biatec - sada Ag b.k.
Autor: MgA. Miroslav Schovanec, DiS.
Rytec: Martina Štenglová, DiS., Tomáš Lamač
Ražba: Pražská mincovna, a.s.
hmotnost: 59,1 g
ryzost: 999/1000 Ag
Provedení: b.k.
Objednávkový kód: CRM1481S
![Biatec - plastika před budovou NBS Biatec](/i/Biatec_1.jpg)
Biatec – stříbrné keltské mince ražené kolem poloviny prvního století před naším letopočtem v oblasti dnešní Bratislavy. Název dostaly podle latinského nápisu BIATEC uvedeného v mincovním poli. Podle rozšířeného předpokladu se jednalo o jméno vladaře, či válečníka, keltského kmene Bójů, který se právě na území dnešní Bratislavy usídlil. Mince jsou známé také jako hexadrachny bratislavského typu, díky podobě s řeckými předlohami.
První zaznamenaná zpráva o nálezu mincí biatec v Bratislavě (tehdejším Prešpurku) pochází z roku 1776. Objevily se například v místě dnešních ulic Československá, Michalská, Jesenského nebo v části Petržalka. Množství těchto mincí má původ v pokladu, který byl v roce 2009 objeven při rekonstrukci bratislavského hradu.
Více než sto dvacet mincí pochází z nedalekých Jarovců.
Mimo území hlavního města Slovenska byly biatecy dále nalezeny v Trnavě, v Pezinku, Malackách, ve Stupavě, Vajnorech, či například v Senci nebo na Děvíně. Řada mincí biatec pochází také z lokalit na rakouském území.
Kromě nápisu BIATEC se na mincích objevovaly i jiné nápisy psané latinkou, jako například COBROVOMARVS, IANTVMARVS, COVNVS, BVSV, BVSVNARVS nebo MACIVS. Jedná se o nejstarší užití písma na Slovensku.
Někteří slovenští historici keltský původ mince biatec zpochybňují.